Teräksenkovat kv-osaajat tuovat väriä yrityksen arkeen
![Teräksenkovat kv-osaajat tuovat väriä yrityksen arkeen](https://elinkeinopalvelut.jyvaskyla.fi/hs-fs/hubfs/Ajankohtaiset/Sepp%C3%A4koski%20yhteiskuva.jpeg?width=2400&name=Sepp%C3%A4koski%20yhteiskuva.jpeg)
Terästuotteita teollisuudelle valmistavan Seppäkosken henkilöstöstä kolmannes on ulkomaalaistaustaisia. Yrittäjä Hanne Toukoaho kehuu kv-osaajia luotettaviksi ja säntillisiksi tekijöiksi, jotka tuovat väriä ja huumoria yrityksen arkeen.
Teollisuuden teräsrakenteisiin erikoistunut Seppäkoski Oy on perheyritys, jonka juuret yltävät yli sadan vuoden taakse Jyväskylän Nisulaan. Nykyään yrityksen tuotantotilat sijaitsevat Kirrin Lintukankaalla.
Seppäkosken asiakkaita ovat pääasiassa kansainväliset ja valtakunnalliset rakennusyhtiöt, kuten Peab, Skanska ja NCC. Näiden lisäksi Seppäkoski toimittaa terästuotteita myös pienemmille rakennusyhtiöille Keski-Suomessa ja lähimaakunnissa.
Luotettavia ja sitoutuneita
Vuodesta 2014 alkaen yritystä on luotsannut perustaja Emil Kosken pojanpojantytär Hanne Toukoaho. Seppäkosken tämänhetkisestä 12 hengen porukasta kolmannes on ulkomaalaistaustaisia – Venäjältä ja Portugalista.
Neljästä kv-osaajasta kolme on ollut Seppäkoskella töissä ennen kuin Toukoaho tarttui firman ruoriin.
– Vanhin kv-työntekijämme Alexandre on ollut meillä jo 17 vuotta. Hän työskenteli aikaisemmin Venäjällä hitsarina, Toukoaho kertoo.
Vaikka perheyritys on aina ollut tavalla tai toisella osa Hanne Toukoahon elämää, hän ehti työskennellä pitkään myös makeisyritys Cloetta Suomella myyntitehtävissä. Mynthonit vaihtuivat teräkseen vuonna 2014. Seppäkosken yrittäjänä Toukoahon toimenkuva on varsin laaja, sillä yrityksen ja projektien hallinto pyörii kolmen henkilön voimin.
Toukoaho ei ole kokenut erilaisia kulttuuritaustoja ongelmaksi, päinvastoin. Ulkomaalaiset osaajat rikastavat työyhteisön katsontakantaa ruokakulttuurista alkaen.
– He tuovat paljon iloa ja väriä yritykseemme. He ovat myös säntillisiä, tulevat paikalle sovitusti ja hoitavat hommansa hyvin, Toukoaho kehuu.
Osaamisvajeita ei ole juuri ilmennyt, ja osaaminen myös kehittyy arjen työssä.
– Poikkeuksena toki hitsauspätevyydet, jotka uusitaan lain vaatimusten mukaisesti, Toukoaho tarkentaa.
Jokaisella kv-työntekijällä on oma tarinansa ja syynsä tulla Suomeen, ja työskentelyolosuhteet muissa maissa ovat saattaneet olla hyvinkin haastavia. Ainakin Seppäkoskella kv-osaajat arvostavat Toukoahon mukaan suomalaisten työelämän vakautta, hyvää työturvallisuutta ja luottamuksen kulttuuria. Esimerkiksi työmailla ei tarvitse koko ajan pelätä, että joku varastaa työkalusi.
– Suomessa on moneen muuhun maahan verrattuna helppo työskennellä – kun on sovittu, että tullaan tiettynä päivänä tiettyyn kellonaikaan työmaalle, niin silloin tullaan. Kaikkialla näin ei ole, hän antaa esimerkin.
Hyvistä perusduunareista huutava pula
Toukoaho sanoo, että alalla on huutava pula luotettavista perusduunareista. Hitsareita valmistuu ammattikoulusta niukasti – ja hyvätkin nuoret tekijät hakeutuvat herkästi muille aloille.
– Jos katsotaan 10 vuotta eteenpäin, ilman kv-osaajia meiltä loppuu työvoima. Tarvitsemme hyviä perustyöntekijöitä, jotka viihtyvät työssään, tulevat joka aamu töihin ja tekevät työt sovitusti.
Alexander Skudnyakov on asunut Suomessa perheineen jo 20 vuotta. Suomeen muutettuaan hän kouluttautui hitsariksi ja on viihtynyt näissä hommissa siitä asti.
Rakennusalaa myös säännellään tarkasti. Kv-osaajien osalta se näkyy niin, että Suomen turvallisuuspolitiikka rajaa ulkomaalaiset työntekijät pois tietyistä hankkeista.
– Turvallisuusluokiteltujen kohteiden rakentamiseen he eivät voi osallistua.
Rekrykoulutuksen kautta töihin
Toukoaho toivoo koulutussektorilta vahvaa vetoapua ulkomaalaisten osaajien työllistämiseksi.
– Esimerkiksi rekrykoulutus on älyttömän hyvä väylä saada jalansijaa yritykseen. Rekrykoulutuksessa ulkomaalainen työnhakija oppii suomea ja työsanastoa, perehtyy toimialaan, ja työpaikalla pääsee sitten tekemään oikeita töitä.
Toki myös kv-osaajien kohdalla voi tulla rekryhuteja. Toukoaho muistuttaa, että syy on harvoin henkilön taustassa vaan enemmänkin henkilön sopivuudessa kyseiseen työtehtävään – samalla tavalla kuin kantasuomalaistenkin kohdalla.
Suomeen yli 10 vuotta sitten tyttöystävänsä kanssa asettunut portugalilaislähtöinen Tiago Coelho (oik.) on työskennellyt Seppäkoskella teräsasentajana kuusi vuotta.
“Ilman kv-osaajia meiltä loppuu työvoima.”
Hän kannustaa yrityksiä rohkeasti palkkaamaan ulkomaalaistaustaisia, sillä parhaimmillaan heistä saa hyviä ja pitkäaikaisia työntekijöitä.
– Meillä ulkomaalaiset työntekijät ovat hyvin luottamuksen arvoisia. Vaikka kaikille yhteistä kieltä ei olisi, tekemällä ja katsomalla oppii kyllä.
Kiinnostaako kv-osaajan palkkaaminen?
Ota rohkeasti yhteyttä – autamme yrityksiä ja kv-osaajia kohtaamaan. Tutustu International House Jyväskylän työnantajapalveluihin sekä Työllisyyspalveluiden työvoimakoulutuspalveluihin.
Teksti: Annukka Ollitervo
Kuvat: Petteri Kivimäki